Pagina: 19 : 18 : 17 : 16 : 15 : 14 : 13 : 12 : 11 : 10 : 9 : 8 : 7 : 6 : 5 : 4 : 3 : 2 : 1
Dulce cupa mea de piele
: Poezie 2005-09-28 (14826 afişări)
Dulciferarea legii
: Poezie 2009-08-01 (9369 afişări)
Duminică veche
: Poezie 2009-04-05 (7608 afişări)
După înălțarea zidurilor
: Volumul: Sensul iubirii 1960 Poezie 2009-12-21 (10564 afişări)
După întoarcere
: Poezie 2009-08-04 (9617 afişări)
După ploi
: Manuscriptum 2003 Poezie 2005-11-01 (19096 afişări)
Durerea ca formă a erorii
: Personale 2003-06-20 (11637 afişări)
Ea
: Poezie 2006-02-26 (8622 afişări)
Ea
: Poezie 2006-10-14 (12620 afişări)
Ea
: Epica magna Poezie 2016-09-22 (6549 afişări)
echilibru
: Poezie 2006-08-17 (9136 afişări)
Ecou
: Poezie 2004-11-02 (8616 afişări)
Edict
: din Argotice Poezie 2005-02-27 (8364 afişări)
Elegia întâia
: Închinată lui Dedal, întemeietorul vestitului neam Poezie 2002-09-18 (20553 afişări)
Eleventh Elegy
: Poezie 2005-10-17 (10139 afişări)
Elogiu
: Poezie 2009-01-31 (9116 afişări)
Emblemă
: Poezie 2003-03-19 (8517 afişări)
Emoție de toamnă
: Poezie 2002-06-25 (10879 afişări)
Enghidu
: Poezie 2004-07-29 (25932 afişări)
Epica magna
: *amintiri de când eram piatră Poezie 2005-04-21 (11588 afişări)
Epilog la lumea veche
: Poezie 2004-06-03 (15815 afişări)
Era cu neputință să le fie foame
: Poezie 2009-07-28 (8810 afişări)
Eroarea
: Poezie 2009-05-10 (6688 afişări)
Estompare
: Poezie 2003-03-14 (8087 afişări)
Eu cred că da
: lui Al. Ivasiuc Poezie 2009-04-10 (8107 afişări)
Eu, adică el
: Poezie 2009-08-18 (11545 afişări)
Euridice
: Poezie 2006-02-25 (11889 afişări)
Evangheliile toamnei
: Poezie 2003-02-28 (12229 afişări)
Evocare
: Poezie 2002-06-25 (42587 afişări)
Existență, tu
: Poezie 2009-08-18 (9574 afişări)
Făptura
: Poezie 2005-06-16 (10329 afişări)
Fără de botez
: Poezie 2009-08-04 (8872 afişări)
Fără inimă
: Poezie 2003-03-07 (15295 afişări)
Fel
: Poezie 2009-07-24 (6275 afişări)
Fel de lumină
: Poezie 2009-08-04 (9245 afişări)
Fel de sfârșit
: Poezie 2002-06-25 (8468 afişări)
Feluri
: Poezie 2009-06-27 (6347 afişări)
Finish
: Poezie 2003-03-02 (9090 afişări)
Fior de înger negru
: Poezie 2009-08-01 (7754 afişări)
Fiziologia poeziei
: Proză 2005-09-20 (13344 afişări)
Flacăra sună
: Poezie 2009-07-24 (8848 afişări)
Frica
: Poezie 2009-04-19 (11955 afişări)
Frig
: Poezie 2003-03-11 (8002 afişări)
Frumos ești calule!
: Poezie 2009-07-24 (8969 afişări)
Frunza și laptele nins
: Poezie 2009-08-04 (8907 afişări)
Frunză verde de albastru
: Poezie 2003-03-15 (46025 afişări)
Frunzișuri
: Poezie 2002-11-30 (7719 afişări)
Furnicism
: Poezie 2009-08-04 (6668 afişări)
Galben copil, oprit în poză
: Poezie 2003-03-14 (7832 afişări)
Gând
: Personale 2003-10-29 (14415 afişări)
Pagina: 19 : 18 : 17 : 16 : 15 : 14 : 13 : 12 : 11 : 10 : 9 : 8 : 7 : 6 : 5 : 4 : 3 : 2 : 1 |
|
![](/images/home/empty.gif)
|
|
|
Biografie Nichita Stănescu
Nichita Stănescu, numele la naștere Nichita Hristea Stănescu, (n. 31 martie 1933, Ploiești, județul Prahova — d. 13 decembrie 1983 în Spitalul Fundeni din București) a fost un poet, scriitor și eseist român, ales post-mortem membru al Academiei Române.
Considerat atât de critica literară cât și de publicul larg drept unul dintre cei mai de seamă scriitori pe care i-a avut limba română, pe care el însuși o denumea „dumnezeiesc de frumoasă”, Nichita Stănescu aparține temporal, structural și formal, poeziei moderniste sau neo-modernismului românesc din anii 1960-1970. Ca orice mare scriitor, însă, Nichita Stănescu nu se aseamănă decât cu el însuși, fiind considerat de unii critici literari, precum Alexandru Condeescu și Eugen Simion, un poet de o amplitudine, profunzime și intensitate remarcabile, făcând parte din categoria foarte rară a inventatorilor lingvistici și poetici.
A fost laureat al Premiului Herder și nominalizat la Premiul Nobel pentru Literatură (1980).
În perioada 1944 - 1952 a urmat Liceul „Sf. Petru și Pavel”, devenit „Ion Luca Caragiale” din Ploiești, pentru ca ulterior, între 1952 - 1957 să urmeze cursurile Facultății de Filologie a Universității din București.
În 1952, s-a căsătorit cu a doua dragoste a sa din adolescență, Magdalena Petrescu, dar cei doi se vor despărți după un an. În 1962 s-a căsătorit cu poeta și eseista Doina Ciurea, din a cărei dragoste se va plămădi tema volumului O viziune a sentimentelor. Ulterior, fiind împreună cu poeta și autoarea Gabriela Melinescu, se vor inspira reciproc în a scrie și a construi universuri abstracte. În 1982 se căsătorește cu Todorița (Dora) Tărâță.
1955 - Nichita și-a adunat poeziile sale „bășcălioase”, scrise, după propriile sale cuvinte, „fără mamă, fără tată”, într-un volum numit Argotice — cântece la drumul mare și publicat foarte târziu, după moartea sa, în 1992, de Doinea Ciurea
1957 - În luna martie, Nichita Stănescu debutează simultan în revistele „Tribuna” din Cluj și în „Gazeta literară” cu trei poezii.
1957-1958 - Este pentru scurt timp corector și apoi redactor la secția de poezie a Gazetei literare (director Zaharia Stancu).
1960 - La sfârșitul anului debutează cu volumul Sensul iubirii.
1963 - Are loc prima călătorie peste hotare a poetului în Cehoslovacia.
1964 - Apare la începutul anului O viziune a sentimentelor, un volum cu care poetul primește Premiul Uniunii Scriitorilor. O cunoaște pe poeta Gabriela Melinescu, și în tensiunea relației lor poetul creează cele mai explozive poeme ale sale.
1965 - Apare în martie volumul de poezii Dreptul la timp.
1966 - Publică la Editura Tineretului volumul 11 elegii. Elegiile vor aparea integral însă abia în anul următor, în prima sa antologie, Alfa.
1967 - Trei volume ale sale sunt tipărite: Roșu vertical, antologia Alfa și volumul de poezii Oul și sfera.
1969 - Tipărește Necuvintele, care primește Premiul Uniunii Scriitorilor. Mai apare și volumul de poezii Un pământ numit România. Este numit redactor-șef adjunct al revistei „Luceafărul”, alături de Adrian Păunescu.
1970-1973 - Devine redactor-șef adjunct la „România literară”, revistă condusă de Nicolae Breban.
1970 - Publică volumul În dulcele stil clasic și a doua antologie din opera sa cu un titlu neutru, Poezii. Susține o rubrică lunară în revista „Argeș”.
1971 - Apar în Iugoslavia două cărți traduse: Belgradul în cinci prieteni, ediție bilingvă de poezii inedite și Nereci (Necuvintele).
1972 - Publică două noi volume de poezii: Belgradul în cinci prieteni și Măreția frigului. Pentru volumul de eseuri Cartea de recitire obține pentru a treia oara Premiul Uniunii Scriitorilor.
1973 - Scoate o antologie de poezii de dragoste Clar de inimă.
1974 - În martie, de ziua lui, are o revelație a morții sub forma unui îngrozitor tunel oranj.
1975 - Obține pentru ultima oară Premiul Uniunii Scriitorilor și i se atribuie Premiul internațional Johann Gottfried von Herder (a se vedea premiul Herder). Tipărește cea de-a patra antologie a sa, Starea poeziei, în populara colecție Biblioteca pentru toți. Devine publicist comentator la „România literară”. Se mută în ultima sa locuință, din Str. Piața Amzei nr. 9. În fața geamului apartamentului său crește celebrul salcâm Gică.
1977 - La 4 martie poetul încearcă, în zadar, să-l salveze pe prietenul său Nicolae Ștefănescu, și este lovit de un zid care s-a prăbușit după cutremur. În urma șocului suferă o paralizie de scurtă durată a părții stângi a corpului care va lăsa ceva sechele și după vindecare.
1978 - Publică volumul de poezii Epica Magna, care primește în același an premiul „Mihai Eminescu” al Academiei Române
1979 - Lansează volumul de poezii Opere imperfecte.
Editura Narodna Kultura din Bulgaria îi publică volumul Bazorelief cu îndrăgostiți, traducător Ognean Stamboliev.
1980 - Propus de Academia suedeză, poetul candidează la Premiul Nobel pentru literatură, alături de Elytis, Frisch, Senghor și Borges. Premiul este acordat poetului grec Odysseas Elytis. Discul „Nichita Stănescu - o recitare”, realizat de Constantin Crișan in colaborare cu Augustin Frățilă, este pus în vânzare de Casa de discuri Electrecord.
1981 - În august are prima criză hepatică. Aceste crize vor continua în toamnă și poetul se internează la spitalul Fundeni.
1982 - În februarie moare tatăl poetului. Volumul Noduri și semne, subintitulat Recviem pentru moartea tatălui este o selecție din tot ce a scris poetul de la ultima sa apariție editorială.
În iulie se căsătorește cu ultima sa soție, Todorița Tărâță (Dora). Călătorește prin Macedonia și Iugoslavia, înainte să-și fractureze piciorul stâng în luna noiembrie în Vrancea, accident care-l va imobiliza în casă timp de șase luni.
1983 - La finele lunii ianuarie, Nichita Stănescu și Aurelian Titu Dumitrescu solicită directorului Editurii Albatros, Mircea Sântimbreanu, publicarea între coperte a lucrării Antimetafizica, Nichita Stănescu însoțit de Aurelian Titu Dumitrescu.
1983 - Ascunde față de toți semnele maladiei sale, afișându-se optimist, iar medicii se declară uimiți de rezistența și vitalitatea sa extraordinară. La 31 martie, la împlinirea a 50 de ani de viață, poetului i se organizează o sărbătorire națională.
Continuă să-i apară traduceri ale poeziilor peste hotare, în special în Iugoslavia. În timpul unei călătorii în această țară va avea o criză foarte gravă, ce necesită intervenția medicilor.
Pe 12 decembrie, pe la miezul nopții, durerile din zona ficatului devin îngrozitoare și este adus cu salvarea la Spitalul de urgență unde crizele sunt extrem de violente și poetul se stinge din viață fix la orele două și zece minute. Ultimele sale cuvinte sunt: „Respir, doctore, respir”.
1985 - Apare volumul inedit Antimetafizica, Nichita Stănescu însoțit de Aurelian Titu Dumitrescu, Editura Cartea Românească, 1985, (inițial Nichita Stănescu și Aurelian Titu Dumitrescu au publicat în întregime Antimetafizica în suplimentul literar al „Scânteii Tineretului”, în 1983).
1992 - Este editată Argotice — cântece la drumul mare, subintitulată „poezii”, ediție alcătuită, îngrijită și prefațată de Doina Ciurea, București, Editura Românul, 1992.
2001 - În Bulgaria, la Editura Zaharie Stoyanov, apare O viziune a sentimentelor, traducător Ognean Stamboliev.
|